A Csokonai Nemzeti Színház Debrecen interjúja Zsuráfszky Zoltánnal
A magyar kultúra napján a Csokonai Teátrumban lép fel a Magyar Nemzeti Táncegyüttes, Kárpátok visszhangja című táncjátékuk kapcsán beszélgettünk a Kossuth-díjas táncművész-koreográfussal, a Nemzet Művészével, Zsuráfszky Zoltánnal.
A Magyar Nemzeti Táncegyüttes híres arról, hogy a tiszta forrásból merítve készülnek különleges koreográfiái. A Kárpátok visszhangjában milyen táncokkal találkozhatnak a nézők?
Zsuráfszky Zoltán:A Kárpát-medence színes táncait, viselet- és zenekultúráját szeretnénk bemutatni a hazai és külföldi közönségnek, különös tekintettel a legszebb magyar viseletekre, mint például a kalotaszegi, a matyó és a rábaközi. Az előadás során ízelítőt adunk a magyar tájegységek, táncdialektusok tánckultúrájából, többek között látható lesz dél-alföldi oláhos, rábaközi és szatmári táncok, kalotaszegi legényes és székelyföldi forgatós is.
Zsuráfszky Zoltán / Fotó: Cseke Csilla
A magyar kultúra napja igazi ünnep minden évben, főleg a hagyományok megőrzéséről, ápolásáról szól, amelyben Önnek és feleségének, alkotótársának, Zs. Vincze Zsuzsának jelentős szerepe van. Hogy látja, 2024-ben mennyire nehéz ez a misszió?
Zs. Z.:A magyar kultúra ápolása folyamatos művészi feladatot jelent minden kulturális intézmény számára, a himnuszunk születésének évfordulója kiemelt jelentőségű nap. A Himnusz tulajdonképpen meghatározza, hogy milyen szerepe, milyen hozzáállása, milyen tartása legyen a magyarsághoz, a hagyományhoz, a magyar identitáshoz egy ilyen művészeti intézménynek. Ezt képviseljük évtizedek óta, és ezt szeretnénk a jövőben is folytatni. Igyekszünk a magyar kultúrát a legszínvonalasabban képviselni a határainkon innen és túl, tehát úgy a Kárpát-medencében, mint Európában és a világ számos országában.
Nagyon sok a fiatal a Táncegyüttesben, ez új lendületet ad Önnek koreográfusként is?
Zs. Z.: Igen, mindenképpen. Jó kapcsolatot ápolunk a Magyar Táncművészeti Egyetemmel, az elmúlt években is több végzős, tehát felkészült fiatalt szerződtettem,hogy biztosítsam a professzionális, színvonalas utánpótlását az ország legnagyobb létszámú, néptánc alapú táncegyüttesének, a Magyar Nemzeti Táncegyüttesnek, de sok esetben kiemelkedő tehetségű fiatal amatőr táncosok is „öregbítik” együttesünk hírnevét.
Zsuráfszky Zoltán / Fotó: Cseke Csilla
Milyen emlékek kötik Debrecenhez? Örömmel tér vissza a cívisvárosba?
Zs. Z.:Mivel én is az ország keleti feléről származom, gyerekkorom óta fontos számomra a kapcsolat őrzése a régióval. Fiatalon is nagy örömmel utaztam Debrecenbe, de a későbbi debreceni fellépések az együttesemmel is emlékezetesek számomra. Örömmel figyelem Debrecen gazdag táncéletét. Ismertem a Béres András által vezetett Debreceni Népi Együttes munkáját, sőt, évtizedekkel ezelőtt személyesen is volt alkalmam dolgozni a Debreceni Hajdú Táncegyüttessel. Felejthetetlen emlék marad számomra, amint 1971-ben az első vagy második virágkarneválon a miskolci virágkosár mellett táncolhattam szólistaként, majd szintén évtizedekkel ezelőtt a Csokonai Nemzeti Színházban volt alkalmam aBánk bánkoreografálására. Nagyon emlékezetes még számomra a néhány éve, a Nemzeti Színházzal közös előadásunk, aCsíksomlyói passióbemutatója a Debreceni Református Nagytemplom előtt. Ezek mind-mind nagyon szép emlékek hála Istennek gazdag művészi életem folyamán.
Véradást népszerűsítő videóklipet készített a Magyar Nemzeti Táncegyüttes, csatlakozva az Országos Vérellátó Szolgálat kampányához. A táncosok ezúttal Hrutka Róbert Artisjus- és Fonogram-díjas zeneszerző Csak egy hős című dalára adták elő Zsuráfszky Zoltán, a Nemzet Művésze és Zs. Vincze Zsuzsa Kossuth-díjas művészek koreográfiáját. A véradók dala további tizennégy ismert előadóművész közreműködésével született meg, és a véradás fontosságára, valamint a vérgyűjtés folyamatosságára szeretné felhívni a figyelmet.
Táncról álmodom címmel mutatta be alkotói estjét Zs. Vincze Zsuzsa, május 17-én, a Nemzeti Táncszínházban. A reprezentatív előadáson több évtizedes, szerteágazó művészi tevékenységének – közel sem teljes – lenyomatát láthatta a közönség. A jelentősebb tematikus koreográfiák mellett a Magyar Nemzeti Táncegyüttes részleteket mutatott be azokból az egész estés táncszínjátékokból is, amelyeknek forgatókönyvírója és koreográfusa a friss Kossuth-díjas művész. Az előtérben az előadásokhoz készített jelmeztervezői munkákból nyújtottak ízelítőt, az előadás szünetében pedig Tánc-szín-játék című könyvét dedikálta.